PEDAGOGISK RAPPORT
Unntatt offentlegheit jmf Offl. §13/Fvl § 13.1 ledd nr 1

	
Opplæringsloven § 5-4 Nærmare om saksbehandlinga i samband med vedtak om spesialundervisning
«Eleven eller foreldra til eleven kan krevje at skolen gjer dei undersøkingar som er nødvendige for å finne ut om eleven treng spesialundervisning, og eventuelt kva opplæring eleven treng.  Undervisningspersonalet skal vurdere om ein elev treng spesialundervisning, og melde frå til rektor når slike behov er til stades.  Skolen  skal ha vurdert og eventuelt prøvd ut tiltak innanfor det ordinære opplæringstilbodet med sikte på å gi eleven tilfredstillande utbytte før det blir gjort sakkunnig vurdering.»	

Elev:		
Fødd:		
Morsmål/nasjonalitet:  		
Skule:		
Klassesteg (skuleår)		
Elev ved skulen frå:		
Tidlegare skular:		

Rapporten er utarbeida av:	
Kontaktlærar/pedagog:		
Spes.ped.koordinator:		
Rektor:		

Resultat frå kartlegging/testing:	
Namn på test / kartlegging
(over streken er kartlegging skulen er pålagt å gjennomføre for alle elevar)	Kryss  av	Dato (siste)	Vurdering av eleven sine resultat opp mot normgrunnlag (stanineskåre/kritisk grense/gjennomsnitt) og evt. utvikling	
Udir 1.-3.kl. lesing				
Udir 1.-3.kl. rekning				
Udir 3.kl engelsk				
Udir 4.kl digital dugleik				
Nasjonale prøver – lesing				
Nasjonale prøver - engelsk				
Nasjonale prøver – rekning				
SOL/Leselos				
SUM				
Kartleggeren norsk/engelsk/matte (5.-9.kl)				
Språk 6 – 16				
M-prøve				
LOGOS				
KTI (kontrollert teikning) 1.kl				
ADDES				
Språkkompet. i grl. norsk (Nafo)				
Anna:				
Informasjon om tilvisingsrutinar til Øygarden PPT

Når ein elev blir tilvist til PP-tenesta skal det leggjast til grunn at skulane sjølve har gjort eit stykke arbeid for å løysa eller avhjelpe dei vanskane eller problema eleven har. I tillegg skal oppsummeringa av kartlegginga som skulen sjølv har gjort leggjast ved tilvisinga. 

Før ei eventuell tilmelding, skal saka alltid drøftast på system-møte med representant frå PPT. Hugs at tilmeldingspapira skal underteiknast og kvalitetssikrast av kontaktperson frå PPT før innsending. 

Ved tilvising til PPT skal det følgje med ein pedagogisk rapport som m.a. inneheld informasjon om:

•	Tiltak som er prøvd ut i forkant av tilmeldinga
•	Observasjonar/undersøkingar som er gjort
•	Eleven si utvikling og funksjonsnivå 
•	Utbyte eleven har av det ordinære opplæringstilbodet
•	Behov for avvik frå læreplanverket
•	Plan for arbeid med eleven i ventetida 

Tilvisingar der det ikkje ligg føre pedagogisk rapport og kartleggings- og tiltaksskjema vil bli returnert. 

(Sjå rettleiar for bruk av pedagogisk rapport)

Helseopplysningar 
Fin/grovmotorisk fungering (handdominans, blyantgrep, presisjon, styrke, koordinasjon).
-Allmenntilstand. -Passivitet/aktivitet.  –BUP.   -Fysioterapeut etc.	
Medisinske tilhøve:	

Har eleven (hatt) vanskar med syn/høyrsle(dette må vera sjekka før tilvising) ?	

Har eleven motoriske vanskar (grov og finmotorikk)?	

Får eleven oppfølging/hjelp frå andre instansar?	

Motivasjon og trivsel	
Lærar si vurdering av eleven sin trivsel i skulen	

Eleven sin motivasjon for skulearbeid og andre aktivitetar:	

Utføring av lekser:	

Er eleven mykje borte frå skulen? 	

Andre relevante opplysningar knytt til motivasjon og trivsel: Heimesituasjon og livssituasjon:
Belastningar i miljøet / spesielle hendingar / endringar?	

Sosial- og emosjonell fungering og åtferd
Konflikthandtering, leik, samarbeid, sosial utvikling m.m.:	
Generell sosial fungering:	

Tar kontakt med andre barn og vaksne – korleis? (initiativ, verbal og non-verbal kommunikasjon).	

Markerer eleven eigne behov og meiningar ovanfor andre vaksne og barn? (sjølvhevding). 	

Eleven sine venskapsrelasjonar – stabile/langvarige eller ustabile/kortvarige?	

Eleven si evne til samarbeid med elevar på same alder – 
t.d. kunne vente på tur, forstå og følgje reglar, rettleiing.   	

Eleven si evne til samarbeid med vaksne
ta i mot hjelp, rettleiing, råd.  	

Reaksjonar på konfliktar? Impulskontroll? Sjølvkontroll? Argumenterer/forhandlar?	

Eleven si evne til innleving/ta andre sitt perspektiv? 	

Behov for merksemd (søkjande/tilbaketrekt, evne til å dele merksemda). 	

Tek eleven spesielle roller/funksjonar i kontakt med andre barn og vaksne? (t.d. klovn, syndebukk, leiar, passiv, meklar, tolk, vaksenrolle).	

Kjenslemessige uttrykk (sinne, glede, engsteleg, interessert, utrygg, reaksjonar på  t.d. overgangar, humør, kan uttrykke seg kjenslemessig, eller liknande)	

Eleven sine læreføresetnader	
Eleven si evne til konsentrasjon og merksemd i undervisninga: 
(ADDES er obligatorisk vedlegg for elevar med denne typen vanskar).	

Korleis er eleven til å orientera seg (tid/stad)?	
	
Eleven sin evne til å følgje felles meldingar?	

Arbeidstempo.	

Uthaldenheit.	

Minnefunksjon.	

Evne til resonnering/logisk tankegang.	

Eleven si evne til å halde seg til klassereglar.	

Evne til å planleggje, gjennomføre og sluttføre eit arbeid.	

Evne til å halda orden både på personlege og skulen sine eigedelar.	

Korleis synes eleven sjølv at han/ho lærer best?	

Språk og kommunikasjon      	
Skildring av eleven sine språklege og kommunikative evner.
(Snakkar i setningar, uttale, ordforråd, leitar etter ord eller liknande)	

Språk og kommunikasjon fleirspråklege elev  
(Sjå Nafo.no for kartlegging/tiltak)	
Skildring av eleven sine språklege og kommunikative evner.
(Snakkar i setningar, uttale, ordforråd, leitar etter ord eller liknande)	

Følgjer eleven læreplan i grunnleggjande norsk?  Kva for nivå er eleven på i dei ulike områda; Lytte og tale, lese og skrive, språklæring, språk og kultur	

Lesing, skriving og munnlege ferdigheiter i norsk 
Gjer greie for tilrettelegging som t.d. forenkla lærebøker, tilpassa læremateriell, anna.	
Vurder eleven si utvikling/måloppnåing/innsats i skriftleg norsk:
Skriveglede, lydrette/ikkje lydrette ord, rettskriving, formuleringsevne.  
Ungdomsskulen legg ved karakterar.	

Vurder eleven si utvikling/måloppnåing/innsats i munnleg norsk: 
Korleis uttrykke eleven seg, ordforråd, omgrepsforståing, aktiv/passiv bruk av språket i timane, er det lett for andre å forstå kva eleven ønskjer å formidle, hugsar eleven det som vert formidla munnleg.  
Ungdomsskulen legg ved karakterar.	

Vurder eleven si leseutvikling:
Bokstav/lydkunnskap, lesetempo, leseforståing, leseutbytte, leselyst/interesse, les eleven bøker, klarer eleven å lese undertekst på TV.	

Har eleven vanskar med å nå kompetansemåla i faget per i dag?
Jobbar eleven mot kompetansemåla for sitt trinn, viser eleven interesse for faget, måloppnåing/karakter.	

Gjennomførte tiltak og effekt av tiltak:
Organisering, omfang, digitalt materiell/lærebøker, læringsstrategiar, metodar.	

Korleis opplever eleven sjølv at han/ho meistrar faget?	

Lesing, skriving og munnlege ferdigheiter i engelsk 
Gjer greie for tilrettelegging som t.d. forenkla lærebøker/læremateriell, anna.	
Vurder eleven si utvikling/måloppnåing/innsats i skriftleg engelsk:
Korleis skriv eleven ein tekst på engelsk, rettskriving, formuleringsevne.
Ungdomsskulen legg ved karakterar.	

Vurder eleven si utvikling/måloppnåing/innsats i munnleg engelsk:
Korleis uttrykkjer eleven seg munnleg, ordforråd, uttale, interesse for å kommunisere på engelsk.
Ungdomsskulen legg ved karakterar.	

Vurder eleven si leseutvikling:
Lesetempo, leseforståing, leseutbyte, leselyst/interesse.	

Har eleven vanskar med å nå kompetansemåla i faget per i dag?
Jobbar eleven mot kompetansemåla for sitt trinn, viser eleven interesse for faget, måloppnåing/karakter.	

Gjennomførte tiltak og effekt av tiltak:
Organisering, omfang, digitalt materiell/lærebøker, læringsstrategiar, metodar.	

Korleis opplever eleven sjølv at han/ho meistrar faget?	

Matematikk
Gjer greie for tilrettelegging som t.d. forenkla lærebøker, aldersyngre læremateriell, andre ting.	
Skildre eleven si forståing for grunnleggande matematiske omgrep:
Form(rund, firkant etc), stilling(vannrett, skrå etc), plassering(først, sist, over etc), størrelse(stor/liten, høgde/breidde, lengde etc) retning, antall, tid, kan eleven enkel hovudrekning.	

Skildre eleven sin kunnskap innan dei grunnleggande fire rekneartane:
Addisjon, subtraksjon, multiplikasjon og divisjon.	

Grunnleggande talforståing:
Har eleven automatisert teljeferdigheter, meistrer eleven ulike teljestrategiar (Døme: telje med 2, 3, 5, 10 om gangen), forstår eleven talsystemet(døme: tiarovergangar) kan eleven skrive tala, kan eleven løyse taloppgåver).	

Tekstoppgåver:
Korleis meistrer eleven tekstoppgåver, nyttar eleven visuelle læringsstrategiar, konkretar, telje på fingrane.	

Har eleven vanskar med å nå kompetansemåla i fager pr i dag?:
Jobbar eleven mot kompetansemåla for sitt trinn, viser eleven interesse for faget, måloppnåing/karakter.	

Gjennomførte tiltak i matematikk og effekt av tiltak:
Organisering, omfang, materiell, læringsstrategiar, metodar.	

Korleis opplever eleven sjølv at han/ho meistrar faget?	

Dei munnlege faga. Gjer greie for tilrettelegging som t.d. forenkla lærebøker, alderstilpassa læremateriell, andre ting.	
Forståing for ulike fagomgrep.	

Læringsstrategi – korleis klarar eleven å tileigne seg kunnskap i faga
(Munnleg, lese sjølv, internett, data, visualisering).	

Interesse for faga.	

I kva grad har eleven gode nok lese- og skriveferdigheiter til å kunne tileigne seg kunnskap i desse faga? Har eleven bruk for lese- og skrivestøtte?	

Vurder eleven si utvikling/måloppnåing/innsats i dei munnlege faga
Ungdomsskulen legg ved karakterar.	

Korleis opplever eleven sjølv at han/ho meistrar faga?	

Dei praktisk- estetiske faga.  	
Har eleven behov for tilrettelegging i desse faga?
Til dømes: hjelp til oversikt, struktur, tydelege rammer. 	

Læringsstrategi – korleis klarar eleven å tileigne seg kunnskap i faga
Motoriske føresetnadar, interesse for faga, kreativitet, initiativ, uthaldenheit, engasjement.	

Vurder eleven si utvikling/måloppnåing/innsats i dei praktiske faga.
Ungdomsskulen legg ved karakterar.	

Korleis opplever eleven sjølv at han/ho meistrar faga?	

Opplysningar frå elevsamtalen om eleven si eiga oppfatning av skulekvardagen (sosialt, fagleg, trivsel, meistring, vaksenstøtte eller liknande) 	

Kor mange elevar er det i klassen?
		
Kor mange vaksne er det vanlegvis til stades? (pedagogar og assistentar).	
	
Legg ved klassen sin timeplan og eleven sin timeplan.
Det må kome fram kva rom eleven er på, fag, tal på elevar i timen, tal på vaksne, fagansvarleg vaksen og klokkeslett. Ta med pausane og. 		

Eleven sitt utbyte av det ordinære opplæringstilbodet	
Område der eleven har/kan få tilfredsstillande utbyte av det ordinære opplæringstilbodet og evt. korleis:	

Skulen si vurdering av områda der eleven har behov for spesialundervising	
Skildre område/fag der eleven ikkje har tilfredsstillande utbyte av tilpassa opplæring og sei noko om kvifor: 	

Kva tenkjer de kan hjelpe eleven?	
	
Har eleven behov for andre opplæringsarenaer?	
	
Kva ønskjer skulen at PPT skal gjere?	
	
Kva er det aktuelt å jobbe med på systemnivå?	
	
Rettleiar for bruk av pedagogisk rapport

Bakgrunn for bruk av pedagogisk rapport i skulen
Behovet for bruk av pedagogisk rapport ved tilvising/re-tilvising til PPT er understreka i Utdanningsdirektoratet sin rettleiar ”Spesialundervisning” (Kap. 6.4.1-6.4.2). 

Føremål og målsetting 
Føremålet med pedagogisk rapport er at mest mogleg informasjon om eleven og eleven sitt behov blir kjent, både for skulen, foreldra og PPT. Ved utarbeiding av ei sakkunnig vurdering frå PPT vil opplysingane i denne rapporten kvalitetssikre og effektivisere dette arbeidet.

Ny tilvising/re-tilvising – ulike behov
Ved nye tilvisingar til PPT er det viktig at den informasjonen som kjem fram er grundig og utfyllande. Ved eventuelle re-tilvisingar der skulen vurderer at det framleis er behov for spesialundervisning, treng ikkje rapporten vere like omfattande. Likevel vil det vere viktig med oppdatert vurdering av eleven – spesielt med tanke på korleis situasjonen har endra seg, og korleis utprøvde tiltak har vist seg effektive eller ineffektive over tid. Ein må også leggja ved resultat frå oppdaterte kartleggingsprøver. Kontaktlærar har ansvar for å fylle ut rapporten i samarbeid med eventuelle faglærarar og føresette. Alle rapporter skal drøftast i systemmøte med PPT. Ein mangelfull rapport vil bli returnert til skulen for komplettering. Pedagogisk rapport skal også brukast i tilfelle der problema til eleven dreier seg om sosiale vanskar, åtferdsvanskar eller psykiske vanskar. I desse tilfella må ein formidle den informasjonen som er føremålstenleg i høve til eleven sine vanskar. Ein kan t.d. kort skrive inn «normalt», «ikkje aktuelt» etc.

Kartleggingsprøvar
Alle pedagogiske rapportar skal innehalde resultata frå ferdig skåra kartleggingsprøver. Det vil seie resultat i form av prøveklasse, meistringsnivå, ord pr. minutt, feilprosent m.m. Dersom det er behov for rettleiing på skåring av kartleggingsprøver tek skulen kontakt med kontaktperson frå PPT. På ungdomsskulen skal karakterutskrift leggast ved rapporten. De skal ikkje legge ved kartleggingsprøvane etc. 

Viktig ved vurdering av elevar
Vurderinga av eleven må sjåast i lys av andre elevar på trinnet sine prestasjonar, klassen sitt gjennomsnitt etc. Ei generell skildring av eleven som ”svak” kan både bety at eleven presterer under gjennomsnittet, eller at eleven har fullstendig manglande måloppnåing og eit fagleg nivå langt under andre elevar på trinnet. Det er difor viktig med nærare presisering av eleven sine prestasjonar. Vis gjerne til lærebøker og anna materiale som eleven bruker.

Pedagogisk rapport – ein hjelp til å vurdere eleven si utvikling 
Den pedagogiske rapporten er tenkt brukt som ein disposisjon og støtte når ein har behov for å vurdere eit barn si utvikling. Elevar bør sjølve få moglegheit til å komme med eigne beskrivingar av kva som opplevast bra og kva som opplevast som vanskeleg. 

Framlegg til moment i ein pedagogisk rapport for skule  
Hovudpunkta for skildringa av eleven bør utdjupast og spesifiserast. Dette vil gjere det enklare for lærarar å vurdere og skrive tilvisinga, samt gjere det lettare for PPT å vurdere tilvisinga. Under er nokre punkter ein kan bruke i vurdering av eleven på dei aktuelle områda: 

1.	Fysisk og motorisk utvikling
•	Fin/grovmotorisk fungering (handdominans, blyantgrep, presisjon, styrke, koordinasjon).
•	Allmenntilstand.
•	Passivitet/aktivitet.

2.	Sosial og emosjonell fungering

Samhandling
•	Tek eleven kontakt med andre barn og vaksne – korleis? (initiativ, verbal og non-verbal kommunikasjon).
•	Markerer eleven eigne behov og meiningar ovanfor andre vaksne og barn? (sjølvhevding). 
•	Korleis klarar eleven å ta imot meldingar og instruksjonar?
•	Korleis stiller eleven seg til krav og grensar – m.o.t. vaksne og barn?
•	Eleven sine venskapsrelasjonar – stabile/langvarige eller ustabile/kortvarige?
•	Eleven si evne til samarbeid – t.d. kunne vente på tur, forstå og følgje reglar? 
•	Fungerer eleven aldersadekvat?
•	Eleven si evne til innleving/ta andre sitt perspektiv? 
•	Behov for merksemd (søkjande/tilbaketrekt, evne til å dele merksemda). 
•	Tek eleven spesielle roller/funksjonar i kontakt med andre barn og vaksne? (t.d. klovn, syndebukk, leiar, passiv, meklar, tolk, vaksenrolle).

Kjenslemessige uttrykksformer
•	Kva for nokre kjensler gir eleven uttrykk for og korleis? (glede, interesse, sinne, frykt, trist, engsteleg, utrygg etc.). 
•	Reaksjonar på overgonger, brot på rutinar, uventa hendingar etc. 
•	Humør (stabilitet eller svingingar).
•	Kan eleven snakke om vanskelege ting og søkje trøyst/støtte frå andre barn og vaksne? 

Konflikthandtering
•	Eleven si evne til å argumentere/forhandle.
•	Eleven sine reaksjonar på konfliktar (verbal og nonverbalt).
•	Eleven si evne til impulskontroll, sjølvkontroll og toleranse for frustrasjon/nederlag (fagleg og sosialt). 

Elevens miljø
•	Reaksjonar på belastingar i miljøet (evt. spesielle hendingar eller endringar i miljøet).
•	Trivsel (fagleg og sosialt)

Konsentrasjon og merksemd
•	Uthald – Impulsivitet – Minne – Oversikt.
•	Motorisk uro – hyperaktivitet?
•	Evne til å meistre overgongar og endring i planlagde aktivitetar. 
•	Eleven sin evne til å forholda seg til avtalar og tidsomgrep.
•	Evne til fordjuping og oppretthalding av fokus. 

3.	Språk og kommunikasjon
Eleven sitt syn og hørsel skal vere undersøkt før tilvising til PPT. Har eleven hatt periodar med innlagt dren eller andre hørselsrelaterte vanskar må dette kome fram av tilvisinga. Det same gjeld visst eleven har vanskar relatert til synet. 

Språk
•	Innhent informasjon frå føresette om tidleg språkutvikling.
•	Skildring av eleven si evne til kommunikasjon, både med andre elevar og vaksne. 
•	Undersøk eleven si språkforståing. Får eleven med seg det lærarar/medelevar formidlar? 
•	Brukar eleven setningar med rett struktur og lengd?
•	Strevar eleven med å finne ord?
•	Kartlegg språket med Språk 6-16. 

Uttale
•	Dersom eleven strevar med uttale må ein gi eksemplar på korleis dette viser seg, både i ord og setning. 
•	Dersom eleven har ein hes eller nasal stemme kan det vere relevant med undersøking av øyre-/nase-/hals-lege før tilvisinga. 
•	Har barnet problem med stamming eller løpsk tale? 

Fleirspråklege elevar 
•	Det er viktig å kartlegge eleven si språklege dugleik, både på norsk og morsmål. Kartlegging av morsmål gjerast i samarbeid med morsmålslærar eller tolk. Her kan ein bruke oppdatert kartleggingsmateriell m.a. frå Utdanningsdirektoratet.